Premijer Andrej Plenković komentirao je najnovije podatke DZS-a o rastu BDP-a. Zahvaljujući rastu potrošnje i investicija, hrvatsko gospodarstvo poraslo je i u četvrtom lanjskom tromjesečju, već 12. kvartal zaredom, i to za 4,3 posto na godišnjoj razini, dok je u cijeloj prošloj godini ojačalo 2,8 posto.
– Visoki rast BDP-a u zadnjem kvartalu prošle godine, čak 4,3% u odnosu na isto razdoblje 2022. Što nas dovodi do izračuna, s obzirom na to da je prvi kvartal bio 1,6%, drugi kvartal 2,6%, treći kvartal 2,8% i ovaj sada 4,3%, do ukupne stope rasta u 2023. godini od 2,8%.
To je već 12. kvartal za redom, dakle pune tri godine, nakon 2020. i COVID-19, u kojem se bilježe pozitivna kretanja rasta BDP-a. Koliko je snažan ovaj oporavak hrvatskog gospodarstva nakon pandemije, govori podatak da je BDP u četvrtom kvartalu 2023. realno za 15,5% veći nego u četvrtom kvartalu predpandemijske 2019., rekao je premijer.
Istaknuo je kako je to treći najbrži rast u EU nakon Irske i Malte.
– Na ovako visoki rast u četvrtom kvartalu najviše je utjecao nastavak ubrzanja rasta potrošnje kućanstava za 5,3%, zbog nastavka rasta plaća, trgovine na malo i dobre situacije na tržištu rada. Drugi ključni element je nastavak visokih stopa rasta investicija u fiksni kapital za 6%, a na to utječe i nastavak intenzivne provedbe investicija koje radimo iz državnog proračuna i iz javnih poduzeća i naravno koristeći poluge koje smo osigurali na početku mandata 2020. i kroz Nacionalni plan oporavka i otpornosti i kroz ostale izvore financiranja unutar EU-a. Samo tijekom 2023. odnosno od kraja 2022. do kraja 2023. završeno je oko milijardu eura natječaja i poziva, a još je dodatna milijarda eura vrijednih natječaja kroz instrumente EU sljedeće generacije ili Nacionalni plan oporavka i otpornosti otvorena, dodao je premijer.
Naš rast od 2,8% je pet puta viši od prosjeka Europske unije i europodručja
– Mi smo u 2022. imali rast od 6,3%. Realna stopa rasta od 2023. je 2,8% i to je u potpunosti identično kako je Vlada prognozirala na temelju inputa. Riječ je o drugoj najvećoj stopi rasta BDP-a u 2023. u cijeloj EU nakon Malte. Oni očekuju rasta oko 6,1%. Naš rast od 2,8% je pet puta viši od prosjeka Europske unije i europodručja. Europska komisija na razini europodručja i Europske unije očekuje rast od 0,5%.
Prema zimskim prognozama Europske komisije, čak 11 država unije zabilježit će negativan rast BDP-a, odnosno gospodarski pad. Na naš rezultat, dakako da su utjecale i mjere koje je Vlada poduzimala za ublažavanje inflatornih pritisaka, a to je djelovalo i na održavanje kupovne moći stanovništva i rast osobne potrošnje.
– Mi smo ostvarili upravo ono što smo i planirali, a sve je to u kontekstu izazova energetske krize i to se može zaključiti da smo dobro planirali vlastite ekonomske politike, istaknuo je premijer.
Naglasio je kako je hrvatski BDP od 2016. do 2022. došao sa 62% prosjeka EU-a na 73%.
– I time iznad Bugarske, Grčke, Slovačke, na razini Latvije, blizu Mađarske, Rumunjske i Poljske. A s ovakvim rastom, u 2023. Hrvatska će dosegnuti više od 75% prosjeka razvijenosti EU-a. Time ostvarujemo i naše ciljeve iz nacionalne razvojne strategije.
Premijer je rekao kako ovakav rast potvrđuje da rashodi koje je Vlada provodila nisu vođeni bilo kakvim izbornim ili nekim drugim ambicijama, nego održivim ekonomskim politikama koje doprinose stabilnom rastu, jačanju kupovne moći, očuvanju gospodarstva i stanovništva od inflatornih pritisaka.
Podsjetio je na Vladine pakete pomoći vrijedne ukupno 7,2 milijarde eura, realni rast plaća od 4,6% u 2023., realni rast trgovine na malo za 3,7% u 2023, na 3,6 milijardi eura viška uplata iz EU proračunu u odnosu na naše uplate članarine 2023., te smanjenje udjela javnog duga u BDP-u.
– Kada je riječ o usporedbi sa drugim državama, mi s 4,3% imamo za sada najveći rast BDP-a u četvrtom kvartalu u odnosu na 2022. Osam država ima negativni rast. Hrvatska bilježi drugi najveći rast BDP-a u 2023. u odnosu na 2022., rekao je.
Visok stupanj povjerenja građana, gospodarstva i investitora
Što se tiče prognoza Ministarstva financija i Europske komisije, Plenković očekuje da će se rast ove godine nastaviti, te da će biti na razini od 2,8%, kao i u ovoj godini. To je značajno više od predviđenog rasta na razini Europske unije i eurozone koji Europska komisija planira na 0,9%.
Sve to, ustvrdio je premijer, jest potvrda ispravne ekonomske politike, kontinuiranog rasta nakon pandemije COVID-19, smjer pouzdanosti i ekonomske i fiskalne politike. Kako je rekao, sve to potvrđuje i veliki odaziv na trezorske zapise, a lani državne obveznice.
– Sve to govori o visokom stupnju povjerenja građana, gospodarstva, institucionalnih investitora u način upravljanja javnim financijama i u konačnici smjer zemlje, a to su bila tri sidra: europodručje, šengenski prostor, europski stabilizacijski mehanizam i državni intervencionizam onda kada treba kalibrirano, primjereno prema onima koji su najugroženiji, očuvanje socijalne kohezije, rekao je premijer.
– Glede BDP-a, mi ćemo biti u apsolutnom nominalnom iznosu sada na preko 75 milijardi eura, dakle ono što je 2016. bilo 47 milijardi eura, sada je 75 milijardi eura. BDP per capita 11.500 eura 2016. sada 20.000 eura. To je itekako dobra i korisna vijest za Hrvatsku, naglasio je.
Hina/Foto: hrt
Zoran Milanović i dalje je izbor više od trećine ispitanika, pokazuje istraživanje Promocije Plus za…
Od uspostave države Hrvatske 1990. godine do danas, jedan mali broj Hrvata stalno ponavlja da…
Mladi vaterpolisti Hrvatske novi su prvaci Europe! U finalu U-19 Europskog prvenstva pobijedili su Crnu…
Komentiraj